![](https://rtg.rs/wp-content/uploads/2023/10/F8-r3GsXAAA6Zhk-780x470.jpg)
Ambasador Srbije u SAD Marko Đurić rekao je danas na konferenciji “Molitva za mir, stabilnost i pravdu” u Vašingtonu da je cilj premijera privremenih prištinskih institucija Aljbina Kurtija da sprovede potpuno etničko čišćenje Srba i Srpske pravoslavne crkve sa Kosova i Metohije.
Đurić je dodao da je siguran da će Kurti, kada zavarši proterivanje Srba i SPC “pokušati da izbriše sve fizičke dokaze njihovog postojanja”.
“On sprovodi fašističku agendu na Kosovu. Znam da je to teška reč, ali ako analizirate sve što radi, ne možete doći do drugog zaključka. Želim da o tome razgovaramo danas”, rekao je Đurić.
Poručio je da je u ovoj situaciji potrebno delovanje “naše celokupne zajednice” i dodao da je potrebno i veće uključivanje SAD u rešavanje situacije.
Podsetivši da je američka administracija osudila ponašanje Kurtija, on je naglasio da je potrebno “ići korak dalje”.
Đurić je istakao da je Kurti “napao osnovne vrednosti za koje se zalaže međunarodna zajednica na KiM”.
Naglasio je da su pre 20 meseci, kada je Aljbin Kurti izabran za premijera, stvari na KiM počele brzo da se pogoršavaju i da je u tom periodu nastupila “situacija bez presedana” i etničko čišćenje.
Ukazao je na to da je broj Srba je opao za 11 odsto, u samo 12 meseci, a da se pretpostavlja da je broj i veći.
Dodao je da je Kurti, kada je došao na vlast, počeo da primenjuje radikalnu nacionalnu agendu “koju sledi oduvek”, kao i da je promenio strukturu Srba u policiji.
“U skladu sa Briselskim sporazumom, Srbi su imali svog komandira na severu, to je bio Nenad Đurić. Ali, Kurti ga je smenio i počeo da šalje stotine i stotine pripadnika specijalnih jedinica na sever, kršeći sve moguće dogovore, čak i ustav. Promenio je etničku strukturu policije. Oduzeo zemljište na severu za izgradnju monoetničkih paravojnih policijskih snaga”, rekao je Đurić.
Kako je naveo, rezultat svega toga je ogroman broj etnički motivisanih napada.
“U 20 meseci, bilo je 450 etnički motivisanih napada na Srbe, 61 Srbin je uhapšen, imamo na desetine njih koji su zadržani kao politički zatvorenici u Kurtijevim zatvorima, bez presuda i suđenja”, naveo je Đurić.
Podsetio je da je te incidente osudila međunarodna zajednica, “ponekad i oštrim rečima” i da je čak i američki državni sekretar imao oštar komentar na ponašanje Kurtija, ali je istakao da na terenu Kfor i Euleks ne sprečavaju njegovo delovanje.
Rekao je da su Srbi zato pokušali da protestuju, prvo barikadama na severu.
“Situacija je stravična na Kosovu. Imali smo pucnje na decu na Badnji dan, što je učinio pripadnik KBS-a, snage koja predstavlja kršenje svih međunarodnih sporazuma. On je pucao na 11-ogodišnjeg dečaka i nedavno je pušten na slobodu. Poruka Kurtijevog režima je – čak i da pucate na Srbe nećete biti kažnjavani. Sada smo imali proterivanje igumana manastira”, istakao je ambasador Srbije.
Đurić je izneo podatak da je posle 1999. godine 247.000 Srba proterano sa KiM, što je, kako je rekao, situacija bez presedana u posleratnoj istoriji.
Ogromna većina se nije vratila svojim kućama – vratilo se samo 1,7 odsto Srba, što je najniža stopa povratka bilo gde u svetu po zvaničnim podacima Ujedinjenih nacija. Pojedini gradovi, poput Prizrena, nekadašnjeg glavnog srpskog grada, ostali su bez Srba. Bilo je 42.000 Srba, a danas je svega 20 starijih građana. Da nije naše crkve, u Prizrenu ne bismo imali nijednog Srbina”, rekao je Đurić.
Podsetio je i da je Srbija posle 2000. preuzela drugačiji politički smer, okrenut prema Evropi, ali da se nasilje prema Srbima nastavilo.
Govoreći pogromu 2004. godine, rekao je da nasilje koje je trajalo danima nije sprečeno i da je tada zapaljeno 35 crkava i manastira.
Prema njegovim rečima, Kosovo je 2008. “nagrađeno još jednom podrškom jednostranim proglašenjm nezavisnosti”.
“Kosovo je proglasilo nezavisnost u situaciji u kojoj je Srbija imala demokratsku vladu, na evropskom putu, koja je bila članica Saveta Evrope, OEBS-a, brojnih organizacija…Nikada nije sproveden referendum, već samo odluka monoetničke grupe, bez podrške srpske zajednice. Nažalost, brojne zemlje su priznale”, rekao je Đurić.
Izvor: T a n j u g